The production and properties of some autochthonous plum cultivars suitable for brandy production in Serbia
Скорост на растеж на поленовите тръбички и формиране на завръз при сливови генотипи (Prunus domestica L.) при различен начин на опрашване
Abstract
Autochthonous plum cultivars have a high degree of share in plum assortment in Serbia. The main reasons for this are minor requirements regarding to growing technology, tolerance to drought, frosts and the most important diseases and above all tradition present among growers. Autochthonous plum cultivars are characterized by variable yields, fruit weight and fruit quality, therefore their main purpose is brandy production. These cultivars mostly have local character, because they are adapted to specific environmental conditions typical to each area. Within this paper, the production (the total number of trees and the growing area) and properties (yield per tree, yield per growing area and chemical characteristics of fruit) of autochthonous plum cultivars ‘Trnovača’, ‘Požegača’ and ‘Crvena Ranka’ in the Region of Kosjerić, Western Serbia during five years (2004/2008) are presented. Fruits of these cultivars are used for production of brandy of Protected Geographical Indication named ˮKr...aljica“. A total of 9099 trees of the aforementioned autochthonous plum cultivars are grown on the surface of 26.62 ha in this region. The most common is cultivar ‘Trnovača’ (7003 trees; 20.10 ha), followed by ‘Požegača’ (1365 trees; 4.36 ha), while the cultivar ‘Crvena Ranka’ is the least present (731 trees; 10 ha). The highest yield per tree (45.20 kg) and per unit area (15.73 t ha-1) was found in the cultivar ʻTrnovačaʼ, and the lowest in the cultivar ʻPožegačaʼ (35.06 kg tree-1; 10.88 t ha-1). On the other hand, the highest value of the total sugars content (11.68%) and value of the ratio between the total sugars content and total acids (14.22) were found in the fruits of ‘Crvena Ranka’ cultivar. ‘Trnovača’ was characterized by the lowest value of total sugars (10.50%), and the highest value of the total acids (0.98%), as well as the lowest value of the ratio between the content of total sugars and total acids (10.86).
Автохтонните сортове сливи са голяма част от сортовoто разнообразие в Сърбия. Основните причини за това са минималните изисквания към техно-логията на отглеждане, толерантност към суша, студ и икономически значими болести, и преди всичко традицията. Автохтонните сортове сливи се харак-теризират с непостоянни добиви, тегло и качество на плода, поради което основнoтo им предназначение е произ-водството на ракия. Тези сортове са предимно местни, защото са адаптира-ни към специфичните условия на окол-ната среда, типични за всяка област. В настоящата статия е отразено произ-водството (общ рой дървета и засадена площ) и характеристики (добив от дърво, добив от единица площ и химически характеристики на плода) на следните автохтонни сортове сливи "Търновача", "Пожегача" и "Црвена ранка" в Община Косерич, Западна Сърбия за период от пет години (2004/2008). Плодовете на тези сортове се използват за производство на ракията със защитено наименование за произход "Кралица" (ˮKraljica“). Общо 9099 д...ървета от споменатите сортове се отглеждат на площ от 26.62 ha в този район. Най-разпространен е сорт "Търновача" (7003 дървета; 20.10 ha), следван от "Пожегача" (1365 дървета; 4.36 ha), и сорт "Црвена ранка" – найслабо застъпен (731 дървета; 10 ha). Най-висок добив от дърво (45.20 kg) и от единица площ (15.73 t ha-1) е установен при сорт "Търновача", а найнисък при сорт "Пожегача" (35.06 kg от дърво-1; 10.88 t ha-1). Най-висока стойност на общото съдържание на захар (11,68%) и най-високата стойност на съотношението между съдържанието на общите захари и общите киселини (14,22) са отчетени в плодовете на сорт "Црвена ранка". "Търновача" се харак-теризира с най-ниска стойност на общи захари (10.50%) и най-висока стойност на общи киселини (0.98%), както и найниска стойност на съотношението между съдържанието на общи захари и общи киселини (10.86).
Keywords:
Autochthonous plum cultivars / yield / fruit quality / brandy / Region of Kosjerić / Aвтохтонни сортове сливи / добив / качество на плода / ракия / район КосеричSource:
Journal of Mountain Agriculture on the Balkans, 2018, 21, 4, 192-206Publisher:
- Troyan : Research Institute of Mountain Stockbreeding and Agriculture
Funding / projects:
- Development and preservation of genetic potential of temperate zone fruits (RS-MESTD-Technological Development (TD or TR)-31064)
URI
https://jmabonline.com/en/journal/1311-0489/issue/2018-21-4/https://refri.institut-cacak.org/handle/123456789/800
Collections
Institution/Community
Institut za voćarstvoTY - JOUR AU - Glišić, Ivana AU - Paunović, Gorica AU - Glišić, Ivan AU - Milošević, Nebojša AU - Popović, Branko PY - 2018 UR - https://jmabonline.com/en/journal/1311-0489/issue/2018-21-4/ UR - https://refri.institut-cacak.org/handle/123456789/800 AB - Autochthonous plum cultivars have a high degree of share in plum assortment in Serbia. The main reasons for this are minor requirements regarding to growing technology, tolerance to drought, frosts and the most important diseases and above all tradition present among growers. Autochthonous plum cultivars are characterized by variable yields, fruit weight and fruit quality, therefore their main purpose is brandy production. These cultivars mostly have local character, because they are adapted to specific environmental conditions typical to each area. Within this paper, the production (the total number of trees and the growing area) and properties (yield per tree, yield per growing area and chemical characteristics of fruit) of autochthonous plum cultivars ‘Trnovača’, ‘Požegača’ and ‘Crvena Ranka’ in the Region of Kosjerić, Western Serbia during five years (2004/2008) are presented. Fruits of these cultivars are used for production of brandy of Protected Geographical Indication named ˮKraljica“. A total of 9099 trees of the aforementioned autochthonous plum cultivars are grown on the surface of 26.62 ha in this region. The most common is cultivar ‘Trnovača’ (7003 trees; 20.10 ha), followed by ‘Požegača’ (1365 trees; 4.36 ha), while the cultivar ‘Crvena Ranka’ is the least present (731 trees; 10 ha). The highest yield per tree (45.20 kg) and per unit area (15.73 t ha-1) was found in the cultivar ʻTrnovačaʼ, and the lowest in the cultivar ʻPožegačaʼ (35.06 kg tree-1; 10.88 t ha-1). On the other hand, the highest value of the total sugars content (11.68%) and value of the ratio between the total sugars content and total acids (14.22) were found in the fruits of ‘Crvena Ranka’ cultivar. ‘Trnovača’ was characterized by the lowest value of total sugars (10.50%), and the highest value of the total acids (0.98%), as well as the lowest value of the ratio between the content of total sugars and total acids (10.86). AB - Автохтонните сортове сливи са голяма част от сортовoто разнообразие в Сърбия. Основните причини за това са минималните изисквания към техно-логията на отглеждане, толерантност към суша, студ и икономически значими болести, и преди всичко традицията. Автохтонните сортове сливи се харак-теризират с непостоянни добиви, тегло и качество на плода, поради което основнoтo им предназначение е произ-водството на ракия. Тези сортове са предимно местни, защото са адаптира-ни към специфичните условия на окол-ната среда, типични за всяка област. В настоящата статия е отразено произ-водството (общ рой дървета и засадена площ) и характеристики (добив от дърво, добив от единица площ и химически характеристики на плода) на следните автохтонни сортове сливи "Търновача", "Пожегача" и "Црвена ранка" в Община Косерич, Западна Сърбия за период от пет години (2004/2008). Плодовете на тези сортове се използват за производство на ракията със защитено наименование за произход "Кралица" (ˮKraljica“). Общо 9099 дървета от споменатите сортове се отглеждат на площ от 26.62 ha в този район. Най-разпространен е сорт "Търновача" (7003 дървета; 20.10 ha), следван от "Пожегача" (1365 дървета; 4.36 ha), и сорт "Црвена ранка" – найслабо застъпен (731 дървета; 10 ha). Най-висок добив от дърво (45.20 kg) и от единица площ (15.73 t ha-1) е установен при сорт "Търновача", а найнисък при сорт "Пожегача" (35.06 kg от дърво-1; 10.88 t ha-1). Най-висока стойност на общото съдържание на захар (11,68%) и най-високата стойност на съотношението между съдържанието на общите захари и общите киселини (14,22) са отчетени в плодовете на сорт "Црвена ранка". "Търновача" се харак-теризира с най-ниска стойност на общи захари (10.50%) и най-висока стойност на общи киселини (0.98%), както и найниска стойност на съотношението между съдържанието на общи захари и общи киселини (10.86). PB - Troyan : Research Institute of Mountain Stockbreeding and Agriculture T2 - Journal of Mountain Agriculture on the Balkans T1 - The production and properties of some autochthonous plum cultivars suitable for brandy production in Serbia T1 - Скорост на растеж на поленовите тръбички и формиране на завръз при сливови генотипи (Prunus domestica L.) при различен начин на опрашване EP - 206 IS - 4 SP - 192 VL - 21 ER -
@article{ author = "Glišić, Ivana and Paunović, Gorica and Glišić, Ivan and Milošević, Nebojša and Popović, Branko", year = "2018", abstract = "Autochthonous plum cultivars have a high degree of share in plum assortment in Serbia. The main reasons for this are minor requirements regarding to growing technology, tolerance to drought, frosts and the most important diseases and above all tradition present among growers. Autochthonous plum cultivars are characterized by variable yields, fruit weight and fruit quality, therefore their main purpose is brandy production. These cultivars mostly have local character, because they are adapted to specific environmental conditions typical to each area. Within this paper, the production (the total number of trees and the growing area) and properties (yield per tree, yield per growing area and chemical characteristics of fruit) of autochthonous plum cultivars ‘Trnovača’, ‘Požegača’ and ‘Crvena Ranka’ in the Region of Kosjerić, Western Serbia during five years (2004/2008) are presented. Fruits of these cultivars are used for production of brandy of Protected Geographical Indication named ˮKraljica“. A total of 9099 trees of the aforementioned autochthonous plum cultivars are grown on the surface of 26.62 ha in this region. The most common is cultivar ‘Trnovača’ (7003 trees; 20.10 ha), followed by ‘Požegača’ (1365 trees; 4.36 ha), while the cultivar ‘Crvena Ranka’ is the least present (731 trees; 10 ha). The highest yield per tree (45.20 kg) and per unit area (15.73 t ha-1) was found in the cultivar ʻTrnovačaʼ, and the lowest in the cultivar ʻPožegačaʼ (35.06 kg tree-1; 10.88 t ha-1). On the other hand, the highest value of the total sugars content (11.68%) and value of the ratio between the total sugars content and total acids (14.22) were found in the fruits of ‘Crvena Ranka’ cultivar. ‘Trnovača’ was characterized by the lowest value of total sugars (10.50%), and the highest value of the total acids (0.98%), as well as the lowest value of the ratio between the content of total sugars and total acids (10.86)., Автохтонните сортове сливи са голяма част от сортовoто разнообразие в Сърбия. Основните причини за това са минималните изисквания към техно-логията на отглеждане, толерантност към суша, студ и икономически значими болести, и преди всичко традицията. Автохтонните сортове сливи се харак-теризират с непостоянни добиви, тегло и качество на плода, поради което основнoтo им предназначение е произ-водството на ракия. Тези сортове са предимно местни, защото са адаптира-ни към специфичните условия на окол-ната среда, типични за всяка област. В настоящата статия е отразено произ-водството (общ рой дървета и засадена площ) и характеристики (добив от дърво, добив от единица площ и химически характеристики на плода) на следните автохтонни сортове сливи 'Търновача', 'Пожегача' и 'Црвена ранка' в Община Косерич, Западна Сърбия за период от пет години (2004/2008). Плодовете на тези сортове се използват за производство на ракията със защитено наименование за произход 'Кралица' (ˮKraljica“). Общо 9099 дървета от споменатите сортове се отглеждат на площ от 26.62 ha в този район. Най-разпространен е сорт 'Търновача' (7003 дървета; 20.10 ha), следван от 'Пожегача' (1365 дървета; 4.36 ha), и сорт 'Црвена ранка' – найслабо застъпен (731 дървета; 10 ha). Най-висок добив от дърво (45.20 kg) и от единица площ (15.73 t ha-1) е установен при сорт 'Търновача', а найнисък при сорт 'Пожегача' (35.06 kg от дърво-1; 10.88 t ha-1). Най-висока стойност на общото съдържание на захар (11,68%) и най-високата стойност на съотношението между съдържанието на общите захари и общите киселини (14,22) са отчетени в плодовете на сорт 'Црвена ранка'. 'Търновача' се харак-теризира с най-ниска стойност на общи захари (10.50%) и най-висока стойност на общи киселини (0.98%), както и найниска стойност на съотношението между съдържанието на общи захари и общи киселини (10.86).", publisher = "Troyan : Research Institute of Mountain Stockbreeding and Agriculture", journal = "Journal of Mountain Agriculture on the Balkans", title = "The production and properties of some autochthonous plum cultivars suitable for brandy production in Serbia, Скорост на растеж на поленовите тръбички и формиране на завръз при сливови генотипи (Prunus domestica L.) при различен начин на опрашване", pages = "206-192", number = "4", volume = "21" }
Glišić, I., Paunović, G., Glišić, I., Milošević, N.,& Popović, B.. (2018). The production and properties of some autochthonous plum cultivars suitable for brandy production in Serbia. in Journal of Mountain Agriculture on the Balkans Troyan : Research Institute of Mountain Stockbreeding and Agriculture., 21(4), 192-206.
Glišić I, Paunović G, Glišić I, Milošević N, Popović B. The production and properties of some autochthonous plum cultivars suitable for brandy production in Serbia. in Journal of Mountain Agriculture on the Balkans. 2018;21(4):192-206..
Glišić, Ivana, Paunović, Gorica, Glišić, Ivan, Milošević, Nebojša, Popović, Branko, "The production and properties of some autochthonous plum cultivars suitable for brandy production in Serbia" in Journal of Mountain Agriculture on the Balkans, 21, no. 4 (2018):192-206.